Курсовая работа: Синтез цифрових комутаційних систем
![](/file/7d5aacc146456be8f3642.jpg)
🛑 👉🏻👉🏻👉🏻 ИНФОРМАЦИЯ ДОСТУПНА ЗДЕСЬ ЖМИТЕ 👈🏻👈🏻👈🏻
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
“Синтез цифрових комутаційних систем”
Метою курсової роботи є синтез цифрових комутаційних систем (КС) з різною кількістю ланок. Розробка функціональної схеми заданого цифрового модуля (ЦМ) з описом алгоритму роботи і побудовою часових діаграм. Оцінка економічності побудованих цифрових КС по кількості еквівалентних точок комутації.
h = 180 c - середній час зайняття КС одним викликом
а = 0.6 Ерл. Навантаження на одну ЗЛ.
Навантаження від інших станцій 15% від розрахованого внутрішньостанційного.
Для раціональної побудови і розрахунку КС означено термін телефонного навантаження.
В теорії телетрафіку [1, 2] сумарний час обслуговування викликів або час зайняття комутаційної системи за певний проміжок часу називають навантаженням. Розрізняють навантаження яке:
За одиницю виміри телефонного навантаження прийнято одне годино-зайняття (год. - зайн). Одне годино-зайняття - це таке навантаження, яке обслуговується одним виходом (з’єднувальним пристроєм) за годину часу при неперервному зайняті цього виходу (з’єднувального пристрою).
Для розрахунку пропускної здатності КС ввели термін інтенсивність навантаження [1, 3, 4], що позначає сумарний час зайняття КС за 1 годину. За одиницю інтенсивності навантаження прийнято виміру Ерланг (Ерл) на честь датського вченого-математика, засновника теорії телетрафіка А.К. Ерланга (1878-1929 рр.) Один Ерланг - це навантаження в одне годино-зайняття за одну годину
Для заданої якості обслуговування абонентів розрахунок комутаційного обладнання проводиться виходячи із значення інтенсивності навантаження в ті години, коли це навантаження є максимальним. Цей час називають годинами найбільшого навантаження (ГНН) - це неперервний інтервал час тривалістю 1 годину, в межах якого спостерігається найбільша інтенсивність навантаження.
У Розділі 1 наведено розрахунок навантаження на КС від абонентської лінії різних категорій абонентів, навантаження від групи абонентів та навантаження на КС в цілому.
У даному розділі приведені розрахунки навантаження на комутаційну систему від різних категорій абонентів на одну АЛ, навантаження від групи абонентів та навантаження на КС в цілому.
При визначенні навантаження від одної АЛ розраховуємо наступні параметри:
середній час зайняття одним абонентом кожної категорії;
питоме навантаження від одного абонента;
навантаження від всіх абонентів кожної категорії.
Середня тривалість одного зайняття АЛ і-ої категорії визначається за формулою:
де а = 1,1 - коефіцієнт, що враховує виклики, що не закінчились розмовами.
Кр = 0,9 - доля викликів, що закінчились розмовами.
= 10 сек. - середня тривалість посилки виклику при відповіді абонента.
- задана тривалість розмови абонента кожної групи (подана в таблиці вихідних даних).
= 5 сек. - середній час встановлення з'єднання.
Отже, для кожної категорії абонентів, розрахуємо значення середньої тривалості одного зайняття:
tзі інд =1,1*0,9*(10+200+5) =212,85 сек
tзі кол =1,1*0,9*(10+200+5) = 212,85 сек
tзі підп =1,1*0,9*(10+170+5) =183,15 сек
tзі такс =1,1*0,9*(10+210+5) =222,75 сек
Питоме навантаження визначається як навантаження створене одним абонентом за одну годину і обчислюється за формулою:
де - середня тривалість одного зайняття АЛ і-ої категорії.
- середня кількість викликів від одного абонента і-тої категорії в ГНН.
Навантаження від всіх абонентів і-ої категорії визначається за формулою:
де - кількість телефонних апаратів і-ої категорії.
- питоме навантаження від одного абонента і-ої категорії.
Сумарне навантаження - це загальне навантаження, яке створене всіма абонентами і-тої категорії:
де , - навантаження від всіх абонентів і-ої категорії.
При розрахунку сумарного навантаження, що обслуговує комутаційна система, слід врахувати навантаження від інших станцій, що становить близько 15%, і навантаження від АМТС, що становить 5% і отримуємо вираз:
де - сумарне навантаження від абонентів всіх категорій
Y = 6349 + 0,15×6349 + 0,05×6349 = 7618 Ерл.
Визначення ємності КС зводиться до визначення кількості ліній необхідних для обслуговування розрахованого в п.1.3 сумарного навантаження із заданими втратами. Цей спосіб є наближеним і розраховується для ГНН. Отже,
де - сумарне навантаження, що обслуговує комутаційна система
Ерл - середнє навантаження на одну абонентську лінію.
У зв’язку з тим, що для реалізації з’єднання через цифрове комутаційне поле необхідно два часові канали, то ємність КС збільшується в два рази, тобто:
Де Y - сумарне навантаження, що обслуговує комутаційна система
а=0.6 ЕРЛ - середнє навантаження на одну абонентську лінію
У зв’язку з тим, що для реалізації, зєднання через цифрове комутаційне поле необхідно два часові канали, то ємність КС збільшується в два рази, тобто
Комутаційна система - це сукупність технічних заходів, призначених для здійснення оперативної комутації, вона відображає принципи внутрішньої побудови комутаційної станції [8]. В залежності від типу комутаційних приладів і керуючих пристроїв розрізняють системи: декадно-крокові (ДК), координатні (К), квазіелектронні (КЕ), електронні (Е). Комутаційна система, котра реалізує функцію цифрової комутації називається цифровою системою комутації (ЦСК). В ЦСК функцію комутацію реалізує цифрове комутаційне поле (ЦКП). Керування всіма процесами в системі комутації здійснює керуючий комплекс.
У Розділі 2 наведені приклади синтезу одно - чотирьохланкових цифрових комутаційних систем реалізованих на комутаційних блоках „час” і „простір”.
Цифрові комутаційні системи мають наступні переваги:
Зменшення затрат праці на виробництво електронного комутаційного обладнання за рахунок автоматизації процесу його виготовлення.
Зменшення габаритних розмірів і підвищення надійності обладнання за рахунок використання елементної бази високого рівня інтеграції.
Зменшення об’єму робіт при монтажі та налагодження електронного обладнання на об’єктах зв’язку.
Зменшення площ для встановлення цифрового комутаційного обладнання.
Суттєве зменшення обслуговуючого персоналу за рахунок автоматизації процесу експлуатації.
Збільшення додаткових видів обслуговування (ДВО) та додаткових видів зв’язку (ДВЗ).
Можливість створення на базі цифрових АТС і цифрових систем передачі даних цифрових мереж з інтеграцією послуг (ISDN).
Особливості цифрових систем комутації:
Модульність побудови, яка дозволяє забезпечити легке пристосування системи до зміни ємності, забезпечити зручність і простоту реалізації, технологічність виробництва за рахунок зменшення кількості різнотипних блоків.
Симетричність структури відносно середньої лінії, яка поділяє комутаційне поле на дві частини. Властивість симетричності дозволяє побудувати КП найбільш раціонально з точки зору об’єму обладнання і керування.
Чотирипровідність КП, яка пояснюється особливостями передачі ущільнених в часі сигналів.
У цифрових АТС широко використовуються концентратори, які є функціональною частиною міських цифрових комутаційних систем і дозволяють здійснювати попередню концентрацію абонентського навантаження з метою більш раціонального використання з’єднувальних ліній між концентратором і станцією.
Абонентський концентратор дозволяє підключити максимально 768 АЛ до комутаційного поля опорної станції МТ20/25 через групові тракти (ГТ) ІКМ ліній.
Схема концентратора (рис.2.1) включає наступні функціональні блоки [11]: абонентські комплекти (АК); блок просторово-часової комутації (ПЧК); кодек (кодуючий і декодуючий пристрої); цифровий концентратор (ЦК); систему керування, що складається з керуючого пристрою (КП), маркера, визначника (В) і обладнання сигналізацій (ЗКС).
Абонентський комплекс складає інтерфейс з комутаційною системою і виконує наступні основні функції: живлення мікрофона ТА, перехід з двопровідної АЛ на чотирьохпровідну, контроль стану шлейфу АЛ для виявлення моменту зняття абонентом телефонної трубки й відбою. Блок ПЧК здійснює перетворення аналогового розмовного сигналу в сигнал амплітудно-імпульсної модуляції (АІМ), концентрацію і комутації 64 АЛ на одну ІКМ лінію. Кодека виконує аналого-цифрове перетворення сигналу АІМ в ІКМ і навпаки. Блок ЦК здійснює концентрацію 12-ти ІКМ ліній на (2-6) ГТ ІКМ ліній комутаційного поля. Число групових трактів ІКМ між концентратором і комутаційним обладнанням станції визначається шляхом розрахунку залежно від величини навантаження і ймовірності втрат.
Рис.2.1 Структурна схема концентратора
Вихідні дані для розрахунку концентратора:
кількість вхідних абонентських ліній (NАЛК = 768)
ймовірність втрат комутаційної системи (рв = 0,2).
Згідно заданої кількості АЛ на один концентратор NАЛК та розрахованої у Розділі 1 загальної кількості абонентів визначаємо кількість концентраторів k:
Знаходимо величину навантаження (Yk) на один концентратор:
де - сумарне навантаження від всіх абонентів станції,
За першою формулою Ерланга розрахуємо кількість каналів Nk необхідних для обслуговування навантаження Yk при заданих втратах рв.
Маючи Nk то кількість трактів ІКМ-30/32 необхідних для їх реалізації:
Вхідні дані для синтезу цифрових комутаційних полів:
Ємність цифрового комутаційного модуля:
Блок або модуль ЦКП, який здійснює функцію часової комутації цифрового сигналу називається блоком „час” (від англ. time - час) [7].
Рис.2.2 Ілюстрація принципу часової комутації
Блоки „час” синтезовані на цифрових запам’ятовуючих пристроях (ЦЗП) і являють собою повнодоступну неблокуючу схему, що комутує будь-який вхідний канал, на будь-який вихідний. ЦЗП блоку „час” працюють в двох режимах: ациклічного записування / циклічного зчитування; циклічного записування / ациклічного зчитування [6]. Завдяки простоті виконання і низькій вартості реалізації, боки „час” є основою для побудови ЦКС АТСЕ малої і середньої ємності (до 30 тис. абонентів).
Кількість цифрових модулів необхідних для побудови комутаційного поля ємністю визначаємо як:
Якщо N>M, то заданий ЦМ працює на стискання з коефіцієнтом стискання
і стоїть на вході КС. Кількість каналів в одному тракті на вході становить 32 канали, а на виході - (32xk). У випадку коли NM).
Інформація в комірки керуючої пам’яті записується через паралельний регістр РП1 з ЦКП за адресою, яка також подається з ЦКП і через РП2 і перемикач адрес ПА2 поступає на адресні входи КП.
Зчитуванням інформації з комірок КП керують адреси, які формуються Л2 і через перемикач ПА2 подаються на адресні входи КП. Лічильники Л1 і Л2 працюють у протифазі. За адресами лічильника Л2 послідовно відкриваються комірки КП, з яких зчитуються адреси комірок ІП.
З комірок ІП зчитуються кодові комбінації (мовний сигнал), який по 8-ми розрядній паралельній шині переписується у вихідні паралельні регістри. Керування вихідними паралельними регістрами відбувається імпульсами 3, які формуються дешифратором ДШ2.
Коли кодові комбінації запишуться у всі регістри РПвих, вони швидко перезаписуються у вихідні регістри зсуву РЗвих під дією імпульсу 4, який виробляється ФІ2. Після перезапису кодових слів з РПвих в РЗвих, вони починають зчитуватися послідовно у вихідні ЗЛЦ під дією імпульсів тактової частоти fвих.
Таким чином РПвих і РЗвих виконують функції перетворювача паралельного коду в послідовний.
Частота тактових імпульсів визначається за формулою:
- кількість каналів цифрового модуля.
- тривалість одного часового каналу, сек.
Частота трактів на виході цифрового модуля, у випадку, коли N=M
N,M - кількість вхідних (вихідних) групових трактів;
- частота вхідного тракту ІКМ-30/32.
На рис.2.8 зображені часові діаграми роботи цифрового модуля [16х16] ГТ.
Рис.2.7 Функціональна схема цифрового модуля
Рисунок 2.8 Часові діграми роботи часового модуля
Рисунок 2.9 Фрагмент функціональної схеми ЦМ на базі мікросхеми 531ИР24
При проектуванні комутаційних систем враховують багато параметрів: наприклад потрібну ймовірність блокування, зв’язність, кількість абонентів, ефективність (тобто ціну). Ціна комутаційного поля прямо пропорційно пов’язана з кількістю точок комутації (для цифрових полів - кількість еквівалентних точок комутації).
В даній курсовій роботі ми розраховували різні комутаційні поля: одноланкові і багатоланкові. Порівнявши системи можемо сказати, що найменше точок комутації в багатоланкових комутаційних полях при чому з використанням часової комутації.
Якщо застосовувати комутаційні поля тільки з просторовою комутацією, то кількість точок комутації різко зростає і відповідно ціна.
1. Порівняємо кількість точок комутації чотирьохланкового комутаційного поля з просторовим еквівалентом
2. Порівняємо між собою комутаційні поля одно ланкове і чотирьох ланкове
3. Порівняємо одноланкову схему з її просторовим еквівалентом.
Як бачимо в просторовому еквіваленті набагато більше точок комутації ніж в самій схемі.
Як бачимо найкраще будувати комутаційні поля багатоланкові з використанням як часової так і просторової комутації. Це набагато знижує ціну і відповідно ефективність комутаційного поля.
1. Лившиц Б.С. и др. Теория телетрафика. - М.: Связь. 1979. - 224 с., ил.
2. Шнепс М.А. Теория распределения информации. Методы расчета. - М.: Связь. 1979. - 124 с.
3. Аваков Р.А.; Шилов О.С. Основы автоматической коммутации. - М.: Радио и связь. 1981. - 288 с., ил.
4. Иванова О.Н. и др. Автоматическая коммутация. - М.: Радио и связь. 1988. - 624 с., ил.
5. Дж. Беллами. Цифровая телефония: пер. с англ. - М.: Радио и связь. 1986. - 544 с.
6. Ершова Э.Б., Ершов В.А. Цифровые системы распределения информации. - М.: Радио и связь. 1983. - 216 с., ил.
7. Баркун М.А. Ходасевич О.Р. Цифровые системы синхронной коммутации. - М.: Эко-Тренс. 2001. - 187 с.
8. Корнышев Ю.М., Чумак М.А. Проектирование городских телефонных сетей на базе оборудования ЭАТС-200. - Одесса. 1991. - 50 с.
9. Кожанов Ю.Ф. Расчет и проектирование электронных АТС. - М.: Радио и связь. 1991. - 288 с., ил.
10. Побудова та проектування цифрової системи комутації з полем третього класу. Частина 1 і 2. / Уклад. Коноплянко З.Д., Чаплига В.М. - Львів, ЛПІ, 1992. - 72 c
Название: Синтез цифрових комутаційних систем
Раздел: Рефераты по коммуникации и связи
Тип: курсовая работа
Добавлен 10:15:27 13 декабря 2010 Похожие работы
Просмотров: 172
Комментариев: 14
Оценило: 2 человек
Средний балл: 5
Оценка: неизвестно Скачать
Срочная помощь учащимся в написании различных работ. Бесплатные корректировки! Круглосуточная поддержка! Узнай стоимость твоей работы на сайте 64362.ru
Привет студентам) если возникают трудности с любой работой (от реферата и контрольных до диплома), можете обратиться на FAST-REFERAT.RU , я там обычно заказываю, все качественно и в срок) в любом случае попробуйте, за спрос денег не берут)
Да, но только в случае крайней необходимости.
Курсовая работа: Синтез цифрових комутаційних систем
Собрание Сочинений Соловьева
Как Начать Сочинение Описание Внешности
Реферат: BristolMyers Squibb Company Essay Research Paper Joseph
Темы Дипломных По Земельному Праву
Эссе На Тему Правление
Фипи Направления Тем Итогового Сочинения 2022
Отчет по практике по теме Организация бухгалтерского учета на предприятии ОП Южно-Сахалинская ТЭЦ-1
Курсовая работа по теме Бюджеты субъектов РФ и приоритеты социальной политики
Гдз По Алгебре 7 Контрольные Работы Александрова
План Сочинения Сказки
Реферат по теме Оптимальність у системах керування
Реферат: Баскетбол
Дипломная работа по теме Применение принудительных мер медицинского характера, связанных с изоляцией от общества
Реферат по теме Поезд
Контрольная Работа По Истории 3 Класс
Реферат: Оценка эффективности деятельности хозяйствующего субъекта в системе принятия управленческих решений
Оформление Курсовой Работы По Госту 2022 Образец
Курсовая работа по теме Современные формы и методы розничной продажи товаров и их эффективность (на примере ООО "Евросе...
Реферат: Темы ов по философии философия как феномен культуры. Её роль в жизни общества
Курсовая работа по теме Развитие творческого воображения у дошкольников посредством художественного конструирования
Реферат: Поточное производство и его формы
Реферат: Технология монтажа осевых насосов и вентиляторов
Реферат: Административное право: сущность, нормы, субъекты