Kurrerande Porr Filmer - Kurrerande Sex
![](/file/a5b9e458a66b1bc9d1e60.gif)
đ KLICKA HĂR FĂR MER INFORMATION đđ»đđ»đđ»
Kurrerande Porr Filmer - Kurrerande Sex
This study analyzes how the discursive representation of the six-year-old child has changed throughout history, depending on how society has handled issues of compulsory schooling, school maturity and school start. Policy documents from the 1940s up to 2017 have been analyzed using the concepts of subjectification and qualification. Policy discourses formulate meaning and truths about the child as well as the problems in education and how these problems should be
solved. Policy discourses also contain economic arguments and formulate the role of education in preparing children and young people for future education and working life. We answer the questions: who is the six-year-old child in the policy documents, and what should this child be qualified for through education? The results show that there is a shift from descriptions of the immature six-year-old to the performing and school-obliged pupil. At the beginning of the period, discourses are formulated about the immature and problematic child who was not expected to be able to pass the eye of the needle to be admitted to school. However, around the turn of the millennium,
there is a discursive shift where the childâs abilities are in the foreground. The problem then came to be about how the school should adapt to the individual childâs prerequisites. However,
the period is short, and in the 2010s, it is the school-obliged performing and measurable pupil who is expected to adapt to the stateâs requirements. This shift is discussed in a global context
that emphasizes competition, knowledge efficiency and financial incentives for a schoolarisation.
Content may be subject to copyright.
Barn nr.1 2020: 71-87 ISSN 2535-5449
FrÄn den omogna sexÄringen till den
skolpliktiga förskoleklasseleven â en
dokumentanalys av sexÄringen i det svenska
utbildningslandskapet frÄn 1940-tal till idag
Denna studie analyserar hur framstÀllningen av det sexÄriga barnet har förÀndrats genom his-
torien, beroende pÄ hur samhÀllet har hanterat frÄgor om skolplikt, sexÄringens skolmognad
och skolstart. Policydokument frÄn 1940-talet fram till 2017 har analyserats med hjÀlp av be -
greppen subjektiîŽering och kvaliîŽcering. Policydiskurser formulerar mening och sanningar om
barnet men ger ocksÄ en indikation pÄ vad som Àr problemen och hur dessa problem ska lösas.
Policydiskurser innehÄller ocksÄ ekonomiska argument och formulerar den roll som utbildning
spelar i att förbereda barn och unga för framtida utbildning och arbetsliv. Vi svarar pÄ frÄgorna:
vem Ă€r sexĂ„ringen i policydokumenten och vad ska sexĂ„ringen kvaliîŽceras för genom utbildning?
Resultaten visar att det sker en förskjutning frÄn beskrivningar av den omogna sexÄringen till
den presterande och skolpliktiga eleven. I början av tidsperioden formuleras diskurser om det
omogna och problematiska barnet som inte förvÀntats klara av att passera nÄlsögat för att bli
inslÀppt i skolan. Runt millennieskiftet sker dock ett diskursivt brott dÄ barnets förutsÀttningar
hamnar i förgrunden. Problemet kom dÄ istÀllet att handla om hur skolan ska anpassas till det
kompetenta barnets individuella förutsÀttningar. Perioden Àr dock kort, och en bit in pÄ 2010-
talet Àr det Äterigen den skolpliktiga, presterande och mÀtbara eleven som förvÀntas anpassa
sig till statens krav. Denna förskjutning kan sÀttas i en global kontext som framhÀver konkurrens,
kunskapseîektivitet och ekonomiska incitament för skolarisering.
From the immature six-year-old to the school-obliged preschool
class pupil â a document analysis of the six-year-old child in the
Swedish educational landscape from the 1940s to present day
This study analyzes how the discursive representation of the six-year-old child has changed
throughout history, depending on how society has handled issues of compulsory schooling,
school maturity and school start. Policy documents from the 1940s up to 2017 have been analyzed
using the concepts of subjectiîŽcation and qualiîŽcation. Policy discourses formulate meaning and
truths about the child as well as the problems in education and how these problems should be
solved. Policy discourses also contain economic arguments and formulate the role of education in
preparing children and young people for future education and working life. We answer the ques-
tions: who is the six-year-old child in the policy documents, and what should this child be qualiîŽed
for through education? The results show that there is a shift from descriptions of the immature
six-year-old to the performing and school-obliged pupil. At the beginning of the period, discourses
are formulated about the immature and problematic child who was not expected to be able to
pass the eye of the needle to be admitted to school. However, around the turn of the millennium,
there is a discursive shift where the childâs abilities are in the foreground. The problem then
came to be about how the school should adapt to the individual childâs prerequisites. However,
the period is short, and in the 2010s, it is the school-obliged performing and measurable pupil
who is expected to adapt to the stateâs requirements. This shift is discussed in a global context
that emphasizes competition, knowledge eîciency and îŽnancial incentives for a schoolarisation.
Denna studie handlar om hur beskrivningar
av det sexÄriga barnet i olika slags policytexter
har förÀndrats genom historien och hur dessa
kan kopplas till hur samhÀllet har hanterat
frÄgor om skolplikt, skolstart och sexÄringens
mognad för skolan. Vi undersöker diskursiva
representationer av sexÄringen i olika tidsperi-
oder, frÄn 1940-talet och framÄt. Hur framstÀlls
sexÄringen och vad vill samhÀllet göra med
detta sexÄriga barn som tycks vara föremÄl
för sÄ mÄnga politiska utbildningsreformer?
Studien Àr en del av ett forskningsprojekt kallat
Förskoleklassen i en brytningstid . Brytningstiden
kan deîŽnieras som en tidpunkt dĂ„ nya mĂ„l för
en skolform pÄ policynivÄ konfronteras med
en beîŽntlig pedagogisk praktik, dvs. mötet
mellan praktikens policy och den statligt in -
itierade policyn. Projektet i stort syftar till att
förstÄ och förklara hur policy tas emot, tolkas
och översÀtts till pedagogisk praktik, samtidigt
som den pedagogiska praktiken formerar nya
I denna artikel Àr emellertid framstÀllningen
av det sexÄriga barnet i fokus. Som stöd för att
beskrivningar av det barn som ska utbildas Àr
centralt för att förstÄ policy, vill vi citera Bloom
Every education system has a moral goal that it tries
to attain. It wants to produce a certain kind of human
being. This intention is more or less explicit, more or less
a result of reî”ection; but even the neutral subjects like
reading, writing and arithmetic, take their place in their
vision of the educated person. (Bloom, 1997, sid. 498).
Citatet frÄn Bloom fÀster uppmÀrksamhet pÄ
utbildningens kÀrna. Utbildning handlar i grun -
den om att âproduceraâ en mĂ€nniska genom
utbildning, och med Blooms ord tar utbildnin-
gen sin utgÄngspunkt i visionen om den utbild-
ade personen. Oftast Àr det ett barn som ska
formas genom utbildning och visionen om det
utbildade barnet Àr kÀrnan i reformer som vill
förÀndra utbildningen. Ett sÀtt att analysera po -
licy för utbildningssystemet Àr att fokusera pÄ
subjektet, dvs. pÄ vad samhÀllet vill att sexÄrin -
gen ska bli i form av âutbildat subjektâ. I det hĂ€r
fallet Àr det beskrivningar i policydokument
av sexÄringen och hur utbildning ska forma
sexÄringen som Àr i fokus. Policydokument
deîŽnieras som texter avsedda att styra och
pÄverka utvecklingen i utbildningssystemet
(förskola och skola). I studien avgrÀnsar vi oss
till analys av nationella dokument skrivna pÄ
regerings- och departementsnivÄ sÄsom utred -
ningar, propositioner och uppdrag men Àven
För att kunna göra en analys av sexÄringen
som subjekt behöver vi emellertid kontextuali-
sera policydokumenten historiskt. Det innebÀr
att vi betraktar hela utbildningsvÀsendet som
integrerat i de politiska, ekonomiska och so -
ciala sfÀrer som vill skapa ett subjekt, en (ny)
âutbildad mĂ€nniskaâ i en historisk kontext.
Utbildning förstÄs dÄ som ett instrument för att
förÀndra och utveckla samhÀllet, och de som
ska utbildas, i en viss riktning (Rickardsson,
2010). FörÀndringar kan dÄ förstÄs frÄn tvÄ
sammanflÀtade och dialektiska perspektiv:
beskrivningar av subjektet (sexÄringen) relate-
ras till den politiska viljan att förÀndra/bevara
skolan och beskrivningar av skolan relateras till
den politiska viljan att skapa ett nytt subjekt.
Nyckelbegrepp blir dĂ€rför subjektiîŽering och
Vi inleder vÄrt analysarbete i statliga policydo-
kument frÄn 1940-talet. 1930-40-talen beskrivs
som brytpunkter (Hammarström-Lewenhagen,
2016), vilket gör denna tidsperiod intressant
att anvÀnda som utgÄngspunkt. Dels behövde
samhÀllet Äteruppbyggas efter krigsperioden,
dels hade skolan Ànnu inte anpassat sig till den
nya tiden. SamhÀllet behövde utbilda de unga
till att bli medborgare i ett vardande samhÀlle
âŠâdet moderna industrialiserade samhĂ€llet krĂ€ver
utbildad arbetskraft⊠En kapitalinvestering, som
möjliggör ett bÀttre utnyttjande av den viktigaste pro-
duktionsfaktorn, den mÀnskliga arbetskraften, mÄste
anses vĂ€l motiveradâ (SOU 1948:27, sid. 11).
Under samma tid började dessutom kvinnorna
i större utstrÀckning förvÀrvsarbeta, vilket inne -
bar att utbildning och omsorg för de yngsta
barnen behövde byggas ut. Staten ville ta sitt
ansvar och bistÄ familjerna om problem med
barnens tillsyn och omvÄrdnad uppstod för
den förvÀrvsarbetande modern. Staten skulle
nu âlĂ€tta de hemarbetande mödrarnas bunden -
het vid barnen och ge dem en viss frihetâ (SOU
1948: 27, sid. 66â67). 1930- och 40-talen var
sÄledes hÀndelserika och omvÀlvande decen-
nier. Förskolepedagogiken îŽck ett samhĂ€lle ligt
erkÀnnande och ett mer vetenskapligt profes-
sionellt förhÄllningssÀtt tillsammans med att
ett uttalat statligt ansvarstagande för förskole-
verksamheten vÀxte fram (Hammarström-
Flera utbildningspolitiska initiativ togs under
denna tidsperiod och följande decennier för att
stÀrka bÄde förskola och skola. Dock hamnade
sexÄringarna i skuggan av, eller i grÀnslandet
mellan, förskola och skola. DÀrav blir denna
Äldersgrupp intressant att sÀrskilt fokusera
Enligt Ball (2007) genomsyras det politiska
samtalet i 2000-talets början av en innehÄlls-
och resultatorienterad diskurs dÀr ekonomisk
utveckling och global konkurrens Àr signalord.
I sÄdana resonemang ses utbildning som av -
görande för en nations konkurrenskraft. SÄvÀl
förskola, skola som samhÀllet i stort karak -
tÀriseras idag av globalisering, decentralise -
ring, mÄlstyrning, marknadsorientering och
individualisering, vilket krÀver nya former av
styrning och reglering i form av exempelvis do-
kumentation, utvÀrdering och standardisering
(Djelic och Sahlin-Andersson, 2006).
Utbildningspolitiska reformer riktade mot ut-
bildning för de yngsta barnen handlar om att
hitta framgÄngsfaktorer för ett ökat lÀrande
samt för att kvaliîŽcera barnen för fortsatt skol -
gÄng. UtifrÄn denna utgÄngspunkt kan man
hÀvda att den svenska förskolans utveckling
frÄn 1990-talet har karakteriserats av en posi-
tionsförî”yttning â frĂ„n en socialpedagogisk till
en mer akademisk och skolförberedande po -
sition, men med behÄllande av nÄgra kÀrnvÀr-
den frÄn socialpedagogiken (Persson, 2010).
Aspelin och Persson (2010) har analyserat
denna positionsförskjutning utifrÄn policydo -
kument, och kopplar den till en globaliserad
kunskapsekonomi som betonar att utbildning
för de yngsta barnen ses som en investering
för att förbereda dem inför skola och en allt -
mer konkurrensinriktad utbildningssituation.
IdĂ©n med den âkunskapseîektiva skolanâ Ă€r att
investeringar i utbildning pĂ„ ett mer eîektivt
sĂ€tt ska kvaliîŽcera elever för vidare utbildning
Bakgrunden till dessa positionsförskjutningar
stĂ„r att îŽnna pĂ„ den globala nivĂ„n. OECD Ă€r en
av de stora globala aktörerna som bÄde frÀm-
jar och uppmanar till förÀndringar i policy. De
mest kraftfulla politiska instrumenten har varit
resultaten frÄn PISA-programmet, i vilket över
80 lÀnder har deltagit sedan introduktionen
2003 (Ball, 2017). Internationella storskaliga
bedömningar fungerar som projektionsskÀr -
mar för att argumentera för reformer eller
upprÀtthÄlla ett status quo (Pettersson, 2014).
I föreliggande studie fokuserar vi dock endast
Syftet med föreliggande studie Àr att fördjupa
kunskapen om utbildningens subjekt (sexÄrin-
gen) sÄsom det beskrivs i policydokument över
tid. Vidare vill vi genom dessa beskrivningar fÄ
kunskap om utbildningens kvaliîŽcerande funk -
tion för denna sexÄring. De forskningsfrÄgor
a) vem Àr sexÄringen i policydokumenten?
b) vad ska sexĂ„ringen kvaliîŽceras för genom
I relation till det beskrivna syftet krĂ€vs en deîŽ -
nition av begreppet policy. I studien lutar vi oss
mot beskrivningen av policy som inte enbart
politisk retorik, utan Àven nÄgot som bidrar
med terminologi, tolkningsredskap, hand -
lingsnormer och (nya) premisser för utbildning
(Lund och Sundberg, 2012), det vill sÀga textu-
ella uttryck och instrument för förÀndring.
Dessa mÄste stÀllas i relation till pÄgÄende
samhÀllsutveckling. Genom ny policy strÀvar
myndigheter och andra aktörer efter att Ästad-
komma förÀndring, vilket innebÀr att policy kan
betraktats som ett lÀmpligt sÀtt att kontrollera,
styra och förÀndra samhÀllet generellt och för
att reformera, modernisera och höja standar-
den i utbildningen speciîŽkt (Braun, Maguire
och Ball, 2010). Ur ett globalt perspektiv hand-
lar detta om att modernisera utbildningssys -
temet och att öka standarden och resultaten
(Ball, Maguire och Braun, 2012). Sökandet efter
framgÄngsfaktorer Àr tydligt i dagens policy.
Policytexter har en semantisk och ontologisk
kraft eftersom sprÄket förmedlar betydel -
ser och sociala positioner. Policy mobiliserar
och formulerar sanningskrav, snarare Àn re -
î”ekterar den sociala verkligheten. Enligt Ball
(2017) Àr det skillnad pÄ policy som text (ord
pÄ papper) och policy som diskurs. Policytexter
Àr inramade av större diskurser, vilka Àr kon -
Policydiskurser spelar dÀrmed en stor roll i
hur problem och lösningar deîŽnieras och hur
eîekter av reformer i utbildningssystemen
mÀts över tid (Ball, 2017). Stone (2002) för -
klarar att policyskrivande Àr en process av
övertalning, ett sökande efter kriterier och
ett sÀtt att motivera olika val och uttalanden.
Policydokument formulerar de problem som
ska lösas, och pÄ en strukturell nivÄ ocksÄ hur
man löser dem. PÄstÄenden om sanning, be -
skrivningar av sexÄringen och innebörden av
vad âgod utbildningâ kan vara i utbildningspo-
litiska texter och dokument, Àr alltsÄ placerat
i en rörlig diskursram som fungerar under en
Lindblad och Popkewitz (2004) hÀvdar att po -
licy Ă€r narrativ om utveckling och ârĂ€ddningâ
(salvation). Utbildning handlar om âîŽnding a
better lifeâ (sid. 71) och om att skapa nya med-
borgare genom utbildning. Policydiskurser
formulerar dÀrför pÄstÄenden om ett sub -
jekt, dvs. om barnet/eleven som ska utbildas.
För att frÀmja förÀndringar mÄste policy göra
ansprÄk pÄ utbildningssystemet som helhet,
dvs. vad det Ă€r som barnet ska kvaliîŽceras
för. FrĂ„gan om vad âgod utbildningâ Ă€r har
begreppsliggjorts av Biesta (2009). Biesta före-
slÄr ett ramverk som skiljer mellan bland annat
subjektiîŽering och kvaliîŽcering som samhĂ€lle -
liga funktioner av utbildningssystemet, dvs. de
uppdrag som ett samhÀlle ger till utbildningen
för att forma dess medborgare. Dessa begrepp
anvÀnds i föreliggande studie för att analysera
formuleringar om sexÄringen i policydoku -
ment och vilka (utbildningspolitiska) argument
som ligger bakom tankarna om utbildning för
Enligt Biesta (2009) handlar utbildning om
subjektiîŽering â policy uttrycker diskurser om
ett subjekt, den individ som ska utbildas. Det
innebĂ€r att det kommer att îŽnnas (sannings)
ansprĂ„k pĂ„ subjektets â barnets â natur i po -
licytexterna. I denna artikel fokuseras beskriv-
ningarna av sexÄringen (vad barnet Àr) och
vilken som Àr den önskvÀrda sexÄringen (vad
barnet ska bli). I analysen av policydokument
besvaras följande frÄga: Vem Àr sexÄringen i po -
Diskursen om kvaliîŽcering handlar om att
ge barnen de kunskaper, fÀrdigheter och in -
sikter som gör att de kan klara av framtida
utbildning. KvaliîŽcering relaterar till de krav
som kommer att îŽnnas lĂ€ngre fram, men som
nödvĂ€ndigtvis inte îŽnns Ă€nnu, nĂ„got som bar -
nen mĂ„ste förberedas för. KvaliîŽceringstanken
sÀger oss nÄgot om vilken kunskap som anses
nödvÀndig och hur sexÄringen ska förberedas.
I analysen av policydokument besvaras föl -
jande frĂ„ga: Vad ska sexĂ„ringen kvaliîŽceras för
Nationella policydokument frÄn 1940-talet
fram till 2017 har valts ut för analys. Ăven
om den konkreta styrningen av utbildningen
ofta Àr pÄverkad av transnationella diskurser
(Sjöstrand Ăhrfeldt, 2019) anvĂ€nder vi oss
inte av globala policydokument (t.ex. EU- eller
OECD-dokument) i vÄra analyser. UtifrÄn vÄr
deîŽnition av policydokument, som texter av -
sedda att styra och pÄverka utvecklingen i
utbildningssystemet, har vi valt att analysera
utredningar och statliga utbildningspolitiska
dokument som pÄ nÄgot vis har berört eller
föregÄtt reformförÀndringar gÀllande sexÄrin-
garna och/eller skolstarten; nÀmligen frÀmst
svenska statliga utredningar (SOU), politiska
förslag, skollagar, lagstiftningsförslag, uppdrag
frÄn regeringen och departement till Skolverket
och regeringens promemorior. Dessa doku -
ment beskriver en önskvÀrd eller förestÀlld
förĂ€ndring (Sjöstrand Ăhrfeldt, 2019). I doku -
menten îŽnner vi pĂ„stĂ„enden om önskvĂ€rda re -
sultat likvÀl som förgivettagna antaganden om
barnet, samhÀllet och utbildningens funktion
â och hur dessa har skiftat över tid.
Resultaten som presenteras grundar sig pÄ
en genomförd diskursanalys bestÄende av
empirinÀra lÀsning, dekonstruktion och re -
konstruktion av text. Diskursanalys handlar
om skapandet av mening i text, exempelvis
policydokument. Det krÀver noggrann lÀsning
och tolkning av textmaterial, vilket möjliggör
upptÀckten av mönster (Potter och Wetherall,
1987; Coyle, 1995). Genom att söka efter va -
riation Àr det ocksÄ möjligt att utesluta kon -
kurrerande tolkningar (Cohen, Manion och
Morrison, 2005). Analysprocessen beskrivs i
EmpirinÀra lÀsning: Inledningsvis lÀstes alla ut -
valda policydokument i sin helhet. Avsnitt som
handlade speciîŽkt om sexĂ„ringarna och/eller
om förÀndringar av utbildningen för sexÄrin -
Dekonstruktion av text: Den utvalda texten
dekonstruerades sedan till meningsskapande
Rekonstruktion av text: Nyckelorden synte -
tiserades till pÄstÄenden för att besvara de
frÄgor som stÀlldes i relation till de teoretiska
begreppen subjektiîŽering och kvaliîŽcering.
PÄstÄendena Àr formulerade utifrÄn nyckel -
orden och Àr inte bokstavligt citerade frÄn
policydokumenten. Slutligen har resultaten
sammanfattats i tabellerna 1, 2 och 3.
I resultatavsnittet presenteras svar pÄ frÄ -
gestĂ€llningarna under rubrikerna subjektiîŽe -
Barnets mognad, eller snarare det omogna
barnet, fÄr stort utrymme i policytexterna
under 1940â1950-talen . SexĂ„ringen beskrivs
som ett problematiskt barn och de hemmava-
rande barnen i storstÀderna behöver tas om -
hand (SOU 1948:27). Det beskrivs Àven att
hemmen har svĂ„rt att ta hand om âde svĂ„r -
hanterliga sexĂ„ringarnaâ (SOU 1951:15, sid.
11
Savannah Rose Porr Filmer - Savannah Rose Sex
Mor Med Sin Son Afurdobe Porr Filmer - Mor Med Sin Son Afurdobe Sex
Italia Christie Porr Filmer - Italia Christie Sex